Banjalučka Osnovna škola „Branko Ćopić“ obilježila je sinoć četiri decenije od smrti slavnog književnika po kojem je dobila ime bogatim kulturno – umjetničkim programom posvećenim njegovim neprolaznim djelima.
– 40 godina je kako nas je Branko napustio i otišao put vječnosti, a istovremeno se ove godine navršava i 109 godina od njegovog rođenja. Djela koja je stvarao uvijek čitamo sa istim žarom kao i kada smo bili djeca – rekla je direktorica OŠ “Branko Ćopić” Branka Špirić.
Naglsila je da je škola u skladu sa bogatim stvaralaštvom Ćopića uprilila bogat kulturno umjetnički program i učeničke priredbe koji obuhvata sve književne vrste kojima se pisac bavio.
– Osim učenika naše škole, u programu učestvuju i gosti mali učenici iz OŠ “Pale”. Prvi put u našem gradu su i predstavnici OŠ “Svetozar Marković” iz Kragujevca. Oni su svojim prisustvom uveličali ovaj jubilej – rekla je Špirićeva.
Naglasila je da je program upotpunjavaju pjevačka grupa “Veselin Masleša” kao i folklorna grupa OŠ “Desanka Maksimović”.
Sjećanje na Ćopića i njegovo stvaralaštvo, u prepunom holu škole, oživjeli su učenici svih razreda koji su vrijedno radili na oživljavanju likova iz Ćopićevih djela.
-U večerašnju priredbu usađeno je mnogo emocije i empatije. Kombinacijom najljepših književnih djela Branka Ćopića pokušali smo hronološki proći kroz njegov život i prikazati njegov lik – rekla je nastavnica muzičkog obrazovanja ove škole Irena Ličina.
Direktor OŠ “Pale” sa Pala Aleksandar Rajić istakao je da mu je zadovoljstvo što učestvuju u obilježavanju četrdeset godina od smrti velikog pisca i pjesnika.
– Naši učenici i nastavnici učestvovali su u raznim aktivnostima povodom sjećanja na našeg velikana. Ovo je samo još jedan vid saradnje napih škola koja traje duže vrijeme – rekao je Rajić.
Direktorica OŠ “Svetozar Marković” iz Kragujevca Tatjana Marinković istakla je da su se ove škole ujedinile kroz projekat “Mostovi prijateljstva”.
– Slavimo lik i djelo Ćopića i to je dio priče pomenutog projekta – rekla je Marinkovićeva.
Učenik OŠ “Branko Ćopić” Luka Kataluna u predstavi “Magareće godine” je oživio malog Branka.
– Drago mi je što na mogu da doprinesem ovom događaju- rekao je Katalina.
Obilježavanju je prisustvovala i pomoćnik ministra prosvjete Srpske Nataša Cvijanović.
– Raduje me činjenica da se u nastavnom planu i programu njeguje stvaralaštvo Branka Ćopića. U Republici Srpskoj od 187 osnovnih škola njih šest uključujući ovu u Banjaluci nosi ime ovog romansijera, poete i pripovjedača – rekla je Cvijanovićeva. Gradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković rekao je da je Ćopić neizostavan dio naše književnosti i naroda.
– Od Branka možemo naučiti kako rasti, a ostati dijete. Čovjek sve dok ima maštu ima i život u sebi – rekao je Stanivuković i naglasio da grad podržava i uvijek će podržavati ovakve manifestacije. Istakao je da se rado prisjeća iskrenog rodoljuba i patriote i čovjeka koji je volio svoj narod.
Biografija
Prošlo je 40 godina od dana kad je jedan od omiljenih pisaca tragično preminuo, ali kao poeta, romansijer i pripovjedač Ćopić i danas živi u sjećanju naroda.
Jednog martovskog jutra 1984. godine u štampi je osvanula vijest da je veliki pisac okončao život. Tog 26. marta Ćopić je napustio ovozemaljski život.
Ćopić je progonjen i isključivan nakon objavljivanja romana “Gluvi barut”, kao i zbog “Odumiranja međeda”, a uz ove, napisao je važne romane kao sto su “Ne tuguj bronzana stražo”, “Prolom” i druge, ali i čuvenu zbirku poezije “Mala moja iz Bosanske Krupe”. Rođen je 1. januara 1915. godine u selu Hašani, kod Bosanske Krupe, u Bosanskoj krajini, u zapadnoj Bosni. Prvo štampano djelo objavio je sa 14 godina u omladinskom časopisu “Venac” 1928. godine. Osnovnu školu je završio u rodnom mjestu, a nižu gimnaziju u Bihaću. Ćopić je pohađao Učiteljsku školu u Banjaluci, Delnicama i Sarajevu, a završio u Karlovcu. Smatra se jednim od najvećih dječjih pisaca rođenih na jugoslovenskim prostorima. Za književni rad dobio je, među ostalim, Nagradu AVNOJ-a i Njegoševu nagradu.